# Borsos Miklós

Nagyszeben, 1906. augusztus 13. – Budapest, 1990. január 27.

_székely szobrász, éremművész, grafikus_

Az erdélyi Nagyszeben városában látta meg a napvilágot 1906. augusztus 13-án.Családja a román betörés elől 1916-ban Győrbe menekült. Győrben, a helyi bencés gimnáziumban végezte tanulmányait, mialatt művészeti órákat is vett Pandur Józseftől és Békéssy Leótól is. 1922-ben családja végleg úgy döntött, hogy a városban telepednek le. Sikertelen főiskolai felvételije után Firenzébe utazott, ahol behatóan megismerkedhetett a reneszánsz művészettel. 1929-ben néhány hónapig hallgatója volt a Magyar Királyi Képzőművészeti Főiskolának, de abbahagyta tanulmányait és helyette barátjával, Pohárnok Zoltánnal inkább újabb vándorútra indult, ezúttal a francia Riviérára.

Festőként 1924-ben mutatkozott be először, egy győri kiállításon. 1932-ben a Nemzeti Szalon csoportkiállításán vett részt, utána több helyi kiállításon is, mígnem 1941-ben a Tamás Galériában rendezett tárlata feltűnően nagy sikert aratott. Hamarosan tagja lett a Képzőművészek Új Társaságának, megbízásokat kapott, műveit sorra vásárolták a gyűjtők. 1943-ban az Ernst Múzeumban szerepelt egy csoportos kiállításon Barcsay Jenővel, Dési Huber Istvánnal, Gadányi Jenővel és Pálffy Péterrel. 1945-ben beválasztották a Művészeti Tanácsba, s ezért a fővárosba költözött. 1946 és 1960 között az Iparművészeti Főiskola tanára volt, tanítványai közé tartozik Schrammel Imre is. Oktatott, de mellette mindvégig cselekvő egyénisége maradt a kor művészeti életének. Számos tanulmányutat tett, amelyek egyikén találkozott Henry Moore-ral is.

> „Borsos Miklós úgy vált a magyar és egyetemes művészet nagy alakjává, hogy mindvégig megőrizte csomafalvi, székely gyökereit, amelyből származik, ahogyan azt az életrajzi kötetében is megfogalmazta” - Fertőszögi Erzsébet

1966-ban a velencei biennálén képviselte szobraival, domborításaival a magyar művészetet. Több száz könyvet illusztrált rézkarcaival, rajzaival, miközben 1968-ban a Győri Műcsarnokban, 1976-ban és 1986-ban pedig a Múzeumi Képtárban is volt önálló tárlata. 1976-ban a Magyar Nemzeti Galéria termeiben nyílt nagyszabású gyűjteményes kiállítása. 1979-ben a Győr városának ajándékozott műveiből, a Káptalandombon állandó kiállítás nyílt, és még ebben az évben a város díszpolgárává avatták. Több száz könyvet illusztrált rézkarcaival, rajzaival. 1989-ben jelent meg a munkásságát bemutató reprezentatív kötet, amelynek szerzője L. Kovásznai Viktória művészettörténész. Borsos Miklós 84 éves korában érte a halál.

## Ismertebb művei, szobrai

* A „0”, vagyis nulladik kilométerkő (Budapest, Clark Ádám tér)
* Balatoni szél (Balatonfüred, 1958)
* Munkácsy Mihály (Békéscsaba, 1959)
* Anya gyermekével (Budapest, 1981)
* Bartók Béla mellszobra (Zalaegerszeg, 1962)
* Kanizsai Dorottya (Siklós, 1970)a siklósi vár előtt
* Janus Pannonius (Pécs, 1972)
* Szent István (Pécsvárad, 1968)
* Liszt Ferenc (Szekszárd)
* Thury György (Nagykanizsa)
* Heltai Jenő síremléke (Kerepesi temető 34/1-3. sarok)
* Nagy Balogh János (Kerepesi temető 34/2-1-11)
* Krúdy Gyula sírja (Kerepesi temető 34/2-1-17)
* Karinthy Frigyes sírja (Kerepesi temető 41-1-35)
* Uzonyi Géza sírja (Kerepesi temető 41-1-47)
* Bartók Béla és családjának síremléke Budapesten. Farkasréti temető: 60/1-főút-9/12.

## Megjelent kötetei

### Írásai

* Visszanéztem félutamból (Budapest, 1971)
* Toronyból (Budapest, 1979)

### Rajzai

* Borsos Miklós rajzai (Budapest, 1985)
* Borsos Miklós vallomása 77 képben (Budapest, 1994)

## Díjai

* Munkácsy Mihály-díj (1954)
* Kossuth-díj (1957)
* Érdemes művész (1967)
*   Kiváló művész (1972)

    Elnyerte Carrara város (Olaszország) szobrászati díját a Premio Carrarát
* Sopronban érmeivel az első Országos Érembiennálen nagydíjat (Ferenczy Béni-díj, 1977) nyert.
* Magyar Örökség díj (1997) /posztumusz/
